Bildetekst: Svarkasse med spørreskjema, informasjonsplakat om undersøkelsen og kalender. Foto: Sofie Selvaag
–Som ett ledd i arbeidet med lage en besøksstrategi for Setesdal Vesthei, Ryfylke- og Frafjordheiane (SVR), gjennomførte NINA på sensommeren og høsten 2017 en brukerundersøkelse ved Kjerag. Undersøkelsen bestod av selvregistering der de besøkende i området ble oppfordret til å fylle ut et spørreskjema da de var ferdig med turen, forteller Sofie K. Selvaag fra NINA Lillehammer.
Fordelingen i alder og kjønn på brukerne samsvarte godt med funn fra tidligere studier. Det er flere yngre brukere enn hva vi har funnet i andre verneområder i Norge. Det er mange utenlandske besøkende, og det er få norske, spesielt lokale brukere.
–Mange av de som kommer til Kjerag er uerfarne friluftsfolk, dette stiller særlige krav til tilrettelegging og informasjon. Mange svarer at de synes turen til Kjerag er vanskelig, men at det var en utfordrende tur de ønsket. De som besøker Kjerag er generelt fornøyd med stien og tilretteleggingen, sier Selvaag.
Brukerundersøkelsene vil være et viktig for å vurdere den framtidige utviklingen i området. Utfordringen i mange verneområder er ofte at det er flere verne- og forvaltningsmål. For Kjerag er det i dag relativt godt samsvar mellom både bruken i dag, hva besøkende ønsker og forvaltningsmålene for verneområdet. Kunnskapen fra brukerundersøkelsen vil sammen med kunnskap om sårbarhet, kulturminner, vegetasjon og villrein i området, være et godt utgangspunkt for å utvikle en god besøks- og forvaltningsstrategi.
![](/Portals/NINA/Bilder%20og%20dokumenter/Nyheter/2017/web-Ferdselsteller.jpg)
Bildetekst: Bilde av telleren som stod ute fra 14.juni-16.oktober i 2017 i på den t-merka stien i Stordalen ved Kjerag. Foto: Peter Hermansen.
Verneområder skal sikre sårbar natur
Norge har verneområder for å sikre sårbare og truede arter og naturtyper, og for beskytte områder som er stedstypiske og med lokale, nasjonale eller internasjonale verneverdier. I tillegg er verneområdene våre viktige rekreasjonsområder, forvaltningen skal tilrettelegge og styre bruken så besøksopplevelsen blir best mulig og ulempene minst mulig.
Verneområdestyret for Setesdal Vesthei, Ryfylke- og Frafjordheiane (SVR) skal lage en besøksstrategi for verneområdene innenfor SVR. Kjerag skiller seg ut ved å være en helt spesiell attraksjon med svært høye besøkstall.
Kjerag er et fjellplatå på sydsiden av Lysefjorden i Forsand kommune i Rogaland og har omfattende trafikk av dagsturister. I 2014 brukte så mange som 40 000 den merkede stien mellom Øygardstølen og Kjerag til Kjeragbolten, en stor stein som ligger kilt i en kløft i fjellet rundt 1000 meter over havet. Antall besøkende på Kjeragplatået har økt med rundt 20 %, besøkstallet vil trolig også øke i årene framover. Det er derfor behov for å ha et aktivt forhold til bruken ved Kjerag. Kunnskapsinnhenting om brukerne er avgjørende for å utvikle god besøksforvaltning i verneområdet. Formålet med arbeidet var å finne ut mer om de som besøker Kjerag, og om hva de mente om informasjonstiltak og tilrettelegging.
Mange besøkende på Kjerag
Det at turen til Kjerag er krevende er det som gjør den særlig attraktiv. De som går turen søker litt utfordring, og ønsker seg en krevende tur. Tilretteleggingstiltak bør derfor være motivert av å bedre sikkerhet, og ikke å gjøre turen enklere. Det var en svært stor andel utenlandske brukere, de fleste av disse besøker Kjerag for første gang. Denne brukergruppen er ikke kjent i området fra før, og tar trolig lettere til seg informasjon om turen. Det gjør det enklere å tilrettelegge for å kanalisere de besøkende dit en ønsker trafikken. De fleste bruker stien, området består i hovedsak av bart fjell, derfor er skadepåvirkningene på naturen ved Kjerag ansett som liten. Mange av de besøkende er dårlig forberedt og mangler turerfaring og turutstyr, og risikoen for personskader øker. Denne utfordringen deler Kjerag med andre store turattraksjoner. Det at de besøkende kommer fra mange ulike land stiller spesielle krav til informasjon og språk. De besøkende opplevde til en viss grad forstyrrelser eller negative hendelser; for det meste var det ulike former for forsøpling og trengsel som ble påpekt. Terrengslitasje og erosjon har allerede et fokus i forvaltingen av området i dag, og flere tiltak er igangsatt. Utviklingen med økende besøkstall til Kjerag kan bli en utfordring i fremtiden, særlig med tanke på besøksopplevelsen.
![](/Portals/NINA/Bilder%20og%20dokumenter/Nyheter/2017/Trappa%2C-web.jpg)
Bildetekst: Steintrapp fra parkeringsplassen på Øygardstølen som viser hvor stien starter. Øverst til høyre ser man en av svarkassene til undersøkelsen. Foto: Peter Hermansen.
Informasjon og tilrettelegging
Spørreskjemaene var plassert i to kasser ved parkeringsplassen Øygardstølen og i servicebygget samme sted. Det praktiske arbeidet ble gjennomført av NINA i samarbeid med lokal forvaltning/SNO. Det ble samlet inn svar fra 347 brukere i undersøkelsen. Det var særlig informasjons- og tilretteleggingstiltak for Kjeragområdet (Øygardstølen-Kjeragplatået) det ble spurt om.
De besøkende svarer at de i hovedsak henter informasjon fra internett, bekjente eller reisehåndbøker. De svarte også at det var relativt lett å finne ønsket informasjon. Brukerne ønsker seg en offisiell hjemmeside som henvender seg direkte til brukerne ved Kjerag. Mange av brukerne får informasjon om turen fra kjente, derfor er en fornøyd gjest den viktigste og mest effektive kilden til å få nye besøkende til Kjerag.
Les rapporten
Brukerundersøkelse ved Kjerag sommer/høst 2017. Innspill til besøksstrategi for Setesdal Vesthei, Ryfylke- og Frafjordheiane (SVR)
Kontakt Sofie K. Selvaag, sofie.selvaag@nina.no, 46425187