Hva gjør klimaendringer med naturen og naturmangfoldet? Hvorfor gjør vi så lite, når vi vet så mye? Og hva har Nord-Koreanske frø og 15 meter lange rovøgler til felles? Svalkast tar utgangspunkt i Svalbard for å fortelle ulike historier om klimaendringer.
Her blir alt fra geologi, til frø og klimadepresjon tema. Podkasten ble lagd av NINA med støtte fra Svalbards Miljøvernfond i 2016, men er enda mer aktuell i dag og blir derfor republisert i NINA-podkasten "Naturligvis".
De tre episodene kan lyttes på eller lastes ned i iTunes, Spotify, Stitcher og de fleste steder du finner podkaster. Det er også mulig å høre hver episode ved å følge lenkene under.
Svalbards geologi er som en bok om jordklodens historie. Her finnes en nesten komplett lagrekke av bergarter fra jordens oldtid – som startet for 542 millioner år siden – frem til i dag. I disse lagene finnes fortellingen om verdens første skog og om et hav der 15 meter lange rovøgler svømte rundt på jakt etter sitt neste bytte.
Den mest dramatiske av alle historiene geologien forteller handler om en katastrofe som tok knekken på mesteparten av livet på jorden. En hendelse som vi mennesker kanskje kan lære noe av i dag i møte med klimaendringene.
I første episode av Svalkast reiser vi tilbake i klodens historie, guidet av paleontolog Jørn Hurum.
Dypt inne i et fjell ved Longyearbyen finner du en ståldør dekket av en tjukt lag med rim. Bak døra er det en ganske ordinært utseende lagerhall. Kasser i plast, papp og tre er stablet i blå metallhyller. Tross sitt ordinære utseende har dette rommet blitt tildelt svulstige kallenavn som «dommedagshvelvet» og «Noahs ark». Kallenavn som er fortjent når du vet at kassene rommer verdens største samling av frø fra planter vi mennesker er avhengig av for å leve. Genetisk variasjon som er helt nødvendig for at nytteplantene våre skal kunne takle alt fra klimaendringer til nye plantesykdommer.
I denne andre episoden av Svalkast får du høre om både heltemodige frøbankansatte som ofrer livet for å beskytte frøene de vokter og listige planteforedlere som lurer til seg rettighetene til Etiopias viktigste korn. Det er med andre ord tid for førsteklasses drama fra frøenes verden.
![](/Portals/NINA/Bilder%20og%20dokumenter/Nyheter/2020/Foto-Matthias-Heyde-svalkast2.jpg)
Foto: Matthias Heyde
Mens vi på fastlandet har lagt bak oss en vinter velsignet med både mye snø og kuldegrader, har de mørke månedene på Svalbard vært gjennomsnittlig 10 grader varmere enn normalt. Den 29. desember var snittemperaturen på 4,5 grader, det samme som det som er vanlig i månedsskiftet juni/juli.
Mens Svalbard opplevde sommertemperaturer midtvinters møttes verdenslederne og vedtok ambisiøse klimamål. 1,5 grader høres fint ut – men kan vi stole på at det blir en realitet? Det er ikke alltid så lett å tro på menneskeheten. Vi er en art som motiveres av kortsiktig belønning, og vi blir tilsynelatende aldri fornøyd. Artene utryddes i dag 1000 ganger raskere enn det som er normalt. Det er menneskets skyld. I jakten på å krafse til oss stadig mer raserer vi leveområdene til artene vi deler kloden med. Vi ødelegger for alle andre, nå ødelegger vi også for oss selv. Kanskje er det like greit. Hadde ikke nær sagt alle de andre artene på planten hatt det bedre dersom vi var borte?
I denne episoden av Svalkast skal klimapsykolog Per Espen Stokknes hjelpe alle oss som har kjent klimadepresjonen lure i hjernens mørke kroker. Han vil dessuten gi svar på spørsmålet mange stiller seg: Hvorfor skjer det så lite når vi vet så mye om klimaendringene?
Podkasten er lagd av Frid Kvalpskarmo Hansen med støtte fra Svalbards Miljøvernfond
![](/Portals/NINA/Bilder%20og%20dokumenter/Rein-svalkast.jpg)
Foto: Olav Strand